![#allaboutchange: Koliko smo spremni na ulaganje u naše obrazovanje?](https://www.journal.hr/wp-content/uploads/2022/09/Collage-Maker-15-Sep-2022-10.15-AM-1.jpg)
![#allaboutchange: Koliko smo spremni na ulaganje u naše obrazovanje?](https://www.journal.hr/wp-content/uploads/2022/09/allaboutchange-obrazovanje7-scaled.jpg)
Rujan je mjesec obrazovanja. Novih početaka. Klinci kreću u školu i i pogotovo ako se sve to događa prvi put može biti stresno i za jednu i za drugu stranu. No što kada škola prođe, završimo fakultete i zaposlimo se? Prestaje li tada naše obrazovanje? Možda je nekada percepcija stvarnosti počivala na tome. Danas, ako se ne obrazujemo, konstantno unaprjeđujemo i obnavljamo ono što smo naučili, vrlo brzo vrijeme će nas pregaziti. Koliko smo kao nacija svjesni važnosti obrazovanja i koliko nas se uopće odlučuje naučiti nešto novo nakon svih onih već prijeđenih “školskih stepenica”?
Promjena dolazi iz obrazovanja, okretanja sebi i usvajanja novih navika i obrazaca ponašanja koji cjelokupno društvo mogu dovesti do društva u kakvom doista želimo živjeti. Društva lišenog zastarjelih sustava u kojima prave vrijednosti kreću iz promjena. Zato se kroz naš projekt #allaboutchange konstantno trudimo ukazati na bitno, potaknuti one promjene u društvu koje su nužne kako bismo se kretali naprijed. Otvaranjem važnih pitanja, kao što je tema obrazovanje guramo naprijed u neprestanom traženju za idealnim receptom koji će dovesti do boljeg sutra.
![](https://www.journal.hr/wp-content/uploads/2022/09/allaboutchange-obrazovanje8-768x1152.jpg)
![](https://www.journal.hr/wp-content/uploads/2022/09/allaboutchange-obrazovanje6-768x512.jpg)
Obrazovanje kao pretpostavka zdravog društva
“Obrazovanje ili edukacija je najmoćnije oružje koje možete koristiti da promijenite svijet”, izjavio je Nelson Mandela, južnoafrički političar, predsjednik i borac za ljudska prava. Oduvijek je bila i oduvijek će biti, možemo se složiti. Jer u vremenima kada kao civilizacija dosežemo vrhunac i dalje apsolutno imamo problema na svim razinama ljudskih prava od onih osnovnih do onih kompleksnijih. Povelja EU o temeljnim pravima u Glavi 2 – slobode, drži članak 14 koji među ostalim kaže da Svatko ima pravo na obrazovanje i na pristup strukovnom i trajnom usavršavanju.
Ipak, u praksi je situacija nažalost drugačija. To se itekako moglo vidjeti u 2020. i 2021. kada se sva nastava prebacila online, a brojni učenici slabijeg socioekonomskog statusa imali su nepostojan ili ograničen pristup tehnologiji što je znatno utjecalo na kvalitetu njihova obrazovanja.
![](https://www.journal.hr/wp-content/uploads/2022/09/allaboutchange-obrazovanje2-768x1152.jpg)
Pravo na obrazovanje – osnovno ljudsko pravo
Kuća ljudskih prava Zagreb svake godine izrađuje i objavljuje izvještaj o stanju ljudskih prava u Hrvatskoj, koji daje uvid u kršenja, probleme i izazove u području zaštite i promicanja ljudskih prava u Hrvatskoj tijekom prošle godine koja su zabilježena temeljem sustavnog cjelogodišnjeg praćenja i prikupljanja informacija od civilnog društva i akademske zajednice. GOOD inicijativa (Građanski odgoj i obrazovanje) donosi pregled poglavlja “Pravo na obrazovanje” koje detektira probleme i izazove u dostupnosti, pristupačnosti, prihvatljivosti i prilagodljivosti obrazovanja u Hrvatskoj koja nam kaže da je epidemija znatno utjecala na dostupnost i kvalitetu obrazovanja, a pristup nastavi na daljinu bio je otežan pojedinim učenicima pripadnicima ranjivih skupina.*
Iako se stopa sudjelovanja u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju djece od njihove četvrte godine do početka obveznog obrazovanja u Hrvatskoj povećava, i dalje je među najnižima u EU-u. Prepreke sudjelovanju djece u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju su nedostatak stručnog osoblja, nedostaci i manjkavosti infrastrukture, kao i nedovoljna svjesnost i edukacija roditelja o važnosti predškolskog odgoja. S obzirom na to da je financiranje ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja u domeni lokalne uprave, na njegovu dostupnost i kvalitetu znatno utječu i velike regionalne razlike između bogatijih i siromašnijih regija.*
*http://goo.hr/pravo-na-obrazovanje-pregled-stanja-za-2020-godinu/
![](https://www.journal.hr/wp-content/uploads/2022/09/aaron-burden-6jYoil2GhVk-unsplash-768x576.jpg)
Što je onda s nama odraslima?
Ako u Hrvatskoj muku mučimo s osnovnim obrazovanjem djece, teško je govoriti i o obrazovanju nas odraslih. Zbog ustaljenih navika, ukorijenjenih u ove prostore, velika većina od onih koji imaju završen neki stupanj visokog obrazovanja s istim i prestaju pri pronalasku posla. Taj trend se unazad nekoliko godina mijenja, kako se mijenja tržište rada, ali i navike zaposlenika i poslodavaca.
Naime, ubrzanim rastom tehnologije i svakodnevnim kretanjima tržišta, konstantno usavršavanje, dodatna edukacija i istraživanje postali su neizbježni, ako želimo napredovati. U suprotnom stagniramo, što postupno dovodi i do nazadovanja. Samo restrukturiranje i modernizacija školstva, uvođenje novih predmeta, ali i otvaranje prema novim zanimanjima i digitalnim tehnologijama, mogu postupno pomoći u vraćanje poimanja obrazovanja na pravi put. Jer ono ne staje s dobivenom diplomom ili svjedodžbom, ono tada tek počinje, a kako će se tržište rada sve više mijenjati, možda će i sve nas zahvatiti val prekvalifikacija, specijalizacija i nadogradnji dosad usvojenog znanja koji već poprilično dobro funkcionira u Europi. Jedino znanjem možemo utjecati na to kako ćemo oblikovati našu sudbinu i budućnost, jer su jedino to pravi temelji na kojima se gradi zdravo građansko društvo.
![](https://www.journal.hr/wp-content/uploads/2022/09/allaboutchange-obrazovanje9-768x768.jpg)
![](https://www.journal.hr/wp-content/uploads/2022/09/allaboutchange-obrazovanje3-768x512.jpg)
Koliko smo spremni ulagati u edukaciju?
Poplava brojnih novootvorenih veleučilišta, učilišta, tečajeva, pa čak i studijskih programa, dodatnih predmeta te uvođenje novih u osnovne i srednje škole, mogu nam reći da se cijeli sustav okreće polako prema bolje. Dodatna edukacija, sada postaje nešto što ljudi sve više vide kao imperativ da bi napredovali u dosadašnjem poslu ili pak kao sredstvo kojim bi pripomogli u mijenjanju profesija s ciljem boljih životnih i radnih uvjeta. Prekvalifikacije, razni državni i gradski programi, pa i potpore za otvaranje i osnivanje poduzeća, velik su korak naprijed u ostvarivanju vlastitih poslovnih preferencija koje se bitno razlikuju od onih “za to si se školovao to ćeš raditi do kraja života”.
Sve se više mladih kreće upravo u tom smjeru, sljedeći trendove drugih zemalja koje su takav način rada i ulaganja u vlastitu edukaciju već dobrano prihvatile. Kako će to utjecati na širu sliku hrvatskog društva, gospodarstvo, poduzetništvo pa u konačnici i na sam razvoj zajednice ostaje nam vidjeti, ali ono što definitivno možemo riječi je to da se svijet mijenja i da ako ne budemo sami pokretači vlastitih promjena, ista bi nas mogla potpuno restartati. Kako krenuti? Za početak, od sebe.
*Sadržaj članka nastao je u suradnji s našim partnerima. Za više informacija, pogledajte naše Uvjete korištenja.
![](https://www.journal.hr/wp-content/uploads/2022/09/allaboutchange-obrazovanje1-768x1152.jpg)
![](https://www.journal.hr/wp-content/uploads/2022/09/allaboutchange-obrazovanje5-768x512.jpg)
![](https://www.journal.hr/wp-content/uploads/2022/09/allaboutchange-obrazovanje10-768x512.jpg)
Foto: Unsplash