![Veton Marevci mlada je dirigentska zvijezda – s dobrim razlogom! Upoznajte ga](https://www.journal.hr/wp-content/uploads/2024/07/Veton-Marevci_gif.gif)
![Veton Marevci mlada je dirigentska zvijezda – s dobrim razlogom! Upoznajte ga](https://www.journal.hr/wp-content/uploads/2024/07/Veton-Marevci-2.jpg)
Premda su mu samo 32 godine, iza sebe ima koncerte u najvećim domaćim dvoranama, poput Koncertne dvorane Vatroslava Lisinskog, Hrvatskog narodnog kazališta u Zagrebu i Hrvatskog narodnog kazališta u Splitu. Osim vodećim domaćim orkestrima i ansamblima, od Zagrebačke filharmonije do Simfonijskog orkestra Hrvatske radiotelevizije, u devet godina karijere ravnao je i Slovenskom filharmonijom te Crnogorskim simfonijskim orkestrom.
Još kao student dirigirao je kantatu Carmina Burana u više navrata, a može se pohvaliti i kako je jedan od rijetkih domaćih dirigenata koji je Mozartovom operom Čarobna frula dirigirao u dva nacionalna kazališta – Zagrebu i Splitu. Nadalje, uz maestra Ivana Repušića, trenutno najuspješnijeg domaćeg dirigenta, jedini je dirigent koji je na samom početku karijere dobio nagradu Zagrebačke filharmonije Mladi glazbenik godine. Kad ne dirigira obožava kuhati i pratiti/igrati košarku, uz sve to sjajan je i pjevač, a na njegovoj će se listi naći od rocka i metala do Olivera Dragojevića.
Kratke su ovo crtice iz biografije koje nam daju naznaku tko je Veton Marevci, naš novi sugovornik i hvaljeni mladi dirigent pred kojim je novi izazov – izvedba legendarne Aide na splitskom Peristilu u sklopu 70. Splitskog ljeta. Bio je to sjajan povod za naš razgovor.
![Veton Marevci](https://www.journal.hr/wp-content/uploads/2024/07/Veton-Marevci-6-1080x720.jpg)
- Vratimo se na početak, kako je počela tvoja ljubav prema glazbi?
Interes za glazbu razvio sam kroz pjevanje u dječjem zboru, a osnovnu glazbenu naobrazbu sam doživljavao kao izazov, natjecanje. Krajem srednje glazbene škole u meni su se razvili dublji afiniteti prema glazbi, ali ljubav prema glazbi u punom smislu te riječi osjetio sam prije desetak godina, kad sam krajem studija počeo profesionalno dirigirati velikim ansamblima. Tad sam shvatio koliko je potrebno ulagati u tu ljubav, ali isto tako koliko ljubavi nam glazba vraća.
![Veton Marevci](https://www.journal.hr/wp-content/uploads/2024/07/Veton-Marevci-2-1080x720.jpg)
- Kako si upravo u dirigiranju pronašao svoj poziv?
Lijepo ste primijetili da je profesionalno bavljenje glazbom poziv, a ne posao. Poziv iza kojeg stoji ogroman rad. Dirigent je osoba koja spaja, koja povezuje dio povijesti sa sadašnjosti, skladateljevu ideju s osobnošću i mogućnostima ansambla s kojim radi te na kraju umjetnički proizvod s publikom. Držim da je kultura izuzetno važan aspekt života svakog pojedinca, kroz produciranje i isporučivanje umjetničkog proizvoda ili kao konzument istoga. Dirigent ima ključnu ulogu upravo u segmentu razvoja svijesti o važnosti kulture za pojedinca ili veću zajednicu.
![Veton Marevci](https://www.journal.hr/wp-content/uploads/2024/07/Veton-Marevci-3.jpg)
- Odvedi nas malo iza kulisa. Kako izgleda dan jednog dirigenta?
Dirigent ima nekonvencionalno radno vrijeme, a ono ovisi o vrsti projekta na kojem radi. Ukoliko priprema koncert sa simfonijskim orkestrom, najčešće ima jutarnje probe. Dirigent koji je zaposlen u kazalištu često mijenja smjene, ponekad su probe ujutro, ponekad predvečer. Izvedbe mogu biti i vikendom. Dirigent opernog zbora, moje radno mjesto već četvrtu godinu, također mijenja smjene. Prilikom dirigiranja većih projekata, dirigent je prisutan u kazalištu gotovo cijeli dan.
Više puta mi se dogodilo da boravim u splitskom HNK od 10 do 22 sata, radeći na dva ili čak tri programa paralelno. Takvi periodi su vrlo zahtjevni, ali nadasve ispunjavajući. Za dirigenta je, uz rad s ansamblima, najvažniji samostalan rad na partituri. Najčešće radim u kasnim večernjim satima kad “utonem” u partituru i provedem više sati proučavajući djelo, uz naglasak na imaginaciju zvuka kojeg želim postići.
![Veton Marevci](https://www.journal.hr/wp-content/uploads/2024/07/Veton-Marevci_gif.gif)
Ostani u korak
s trendovima
Prijavi se na Journal newsletter.
- Što je po tebi ključno u dirigentskoj ulozi?
Sposobnost predvođenja velike grupe ljudi, gdje je zajednička interpretacija osnovni cilj, ali uz istančani osjećaj za umjetničkim izražajem svakog pojedinca. Spoj se doima gotovo utopistički, no upravo on izdvaja vrhunske dirigente od onih drugih. Svaki dirigent razvija vlastite psihološke i sociološke vještine i one su integralni dio njegovog umjetničkog potpisa.
- Posljednje četiri godine djeluješ kao dirigent zbora Hrvatskog narodnog kazališta u Splitu. Kako bi do sada opisao ovo iskustvo?
Zbor HNK u Splitu zaista je legendaran ansambl naših prostora. Zbog izuzetnih pjevačkih sposobnosti i muzikalnog podneblja, oduvijek je slovio kao vodeći operni zbor. Velika je čast i pri kraju četvrte sezone biti njihov dirigent. Zbor je revitaliziran mladim pjevačkim snagama, pjevači su usvojili principe rada i zahtjeve zvuka koji su pred njih bili postavljeni te su pokazali da se mogu prilagoditi drugim glazbenim izričajima.
Posebno mi je drago da smo prvi put u svojoj povijesti izveli a cappella koncert hrvatskih zborskih kompozicija koji je svima ostao u pamćenju. Ovo je moja prva dirigentska pozicija na kojoj donosim umjetničke odluke, ali i one puno važnije, ljudske. Puno sam naučio i bit ću vječno zahvalan na toj prilici. Zbor HNK u Splitu će zauvijek imati posebno i vrlo važno mjesto na mojem umjetničkom putu.
![Veton Marevci](https://www.journal.hr/wp-content/uploads/2024/07/Veton-Marevci-1-1080x720.jpg)
- Brojni su karijerni uspjesi iza tebe, a koji za tebe ima poseban značaj?
Svake godine postaje sve teže odabrati jedan ili nekoliko najvažnijih postignuća. Uostalom, svaki naredni projekt mora u jednom trenutku postati najvažniji u karijeri dirigenta jer jedino tako može biti uspješan. Uz trenutnu poziciju svakako ističem period kad sam radio kao asistent u Zagrebačkoj filharmoniji. Vrlo mlad sam stekao veliko iskustvo te su mi se otvorila vrata i drugih orkestara. U repertoarnom, simfonijskom smislu zasigurno među najvažnijim dostignućima spadaju Beethovenova 4. simfonija, Mahlerova 1. simfonija i Franckova Simfonija u d-molu.
Kazališni repertoar mi se značajno proširio u proteklih nekoliko godina pa mogu izdvojiti operne naslove kao što su Puccinijeve opere Turandot, La boheme, Suor Angelica, Mozartova Čarobna frula, Verdijeve opere Traviata, Un ballo in maschera i balet Orašar Čajkovskog. Posebno me veseli, kao kruna dosadašnjeg kazališnog rada, Verdijeva Aida koju ću imati priliku dirigirati na Peristilu u sklopu 70. Splitskog ljeta 27. i 29. srpnja. Aida na Peristilu je pečat splitske kulture, stoga je na meni velika odgovornost nastaviti niz velikih dirigenata koji su ravnali Aidom. Za kraj moram spomenuti rad s Karlovačkim komornim orkestrom, čiji sam dirigent već gotovo deset godina. Raditi za kulturni boljitak rodnog grada ima poseban značaj, a Karlovački komorni orkestar vidim kao cjeloživotni projekt.
![Veton Marevci](https://www.journal.hr/wp-content/uploads/2024/07/Veton-Marevci-7.jpg)
- Nećemo te pitati gdje se vidiš za 10 godina, ali što si priželjkuješ u karijeri?
Priželjkujem kontinuirano obogaćivanje dirigentskog znanja i iskustva uz nastavak kolegijalnog i toplog odnosa s umjetnicima s kojima surađujem te na kraju publiku koja je zadovoljna i oplemenjena umjetničkim proizvodom. Hoću li u jednom trenutku ozbiljnije iskoračiti van granica Hrvatske? Pretpostavljam da hoću, no ipak volio bih imati stalnu adresu u najljepšoj zemlji na svijetu. Sve ostalo je bonus.
Foto: Promo